Archyvas :: LŽS su kitomis profesinėmis sąjungomis dalyvavo protesto akcijoje
![LŽS bendruomenės piketas, Stasio Paškevičiaus nuotr. LŽS bendruomenės piketas, Stasio Paškevičiaus nuotr.](/images/1220/4434/lzs_piketai2.jpg)
LŽS bendruomenės piketas, Stasio Paškevičiaus nuotr.
Lietuvos žurnalistų sąjunga (LŽS) kaip ir kitos profesinės sąjungos trečiadienį organizavo piketą ir dalyvavo protesto akcijoje „Gana skurdinti žmones! Svarbiausia - darbo vietų kūrimas ir ekonomikos skatinimas!".
Išreikšdami vienybę su Europos profesinėmis sąjungomis rugsėjį Briuselyje rengiamoje tarptautinėje protesto demonstracijoje „Gana skurdinti žmones! Svarbiausia - darbo vietų kūrimas ir ekonomikos augimas!" LŽS srengė 9 žurnalistų piketą prie Kultūros ministerijos. Su piketuojančiais žurnalistais susitiko Kultūros ministerijos Informacinės visuomenės plėtros skyriaus vedėjas Laimonas Ubavičius. Jam buvo įteiktas LŽS pareiškimas ir jame išdėstytos šiuo metu aktualiausios žiniasklaidą ir žurnalistiką kamuojančios problemos. Įteikti ir pasiūlymai Kultūros ministerijai kartu su Vyriausybe „atsakingai įvertinti 2011 metams numatytas skirti lėšas Spaudos, radijo ir televizijos rėmimo fondui, LRT ir kitoms programoms, skirtoms žiniasklaidos projektams finansuoti". Ministerija taip pat raginama pradėti viešas konsultacijas dėl naujų programų, kurios galėtų skatinti kokybinės žiniasklaidos ir žurnalistikos vystymąsi.
Po piketo prie ministeijos kolegos žurnalistai pėsčiomis patraukė prie Vyriausybės, kur dr. V. Kudirkos aikštėje jau rikiavosi kitų profesinių sąjungų piketai. Kaip žinia, leidimo bendram mitingui prie Vyriausybės leidimo nedavė Vilniaus miesto savivaldybė. Palikę savo reikalavimus Vyriausybei, LŽS atstovai nuėjo prie Seimo, kur išreiškė solidarumą badaujantiems pareigūnams. Vėliau kartu su Lietuvos profesinių sąjungų nacionaliniais centrais (Lietuvos profesinių sąjungų konfederacija, Lietuvos darbo federacija, Lietuvos profesinė sąjunga „Solidarumas", Lietuvos pagyvenusių žmonių asociacija) Lietuvos profesinių sąjungų konfederacijos kieme surengė mitingą. Mitinge kalbėjo daugelio profesinių sjąungų atstovai ir lyderiai. Buvo reiškiamas nepasitenkinimas Vyriausybės vykdomomis ir nevykdomomis programomis. Viešai nuskambėjo pasiūlymas jau šių metų lapkričio pabaigoje surengti masinį mitingą Vilniuje prie Vyriausybės. Šiam pasiūlymai pritarta plojimais.
Vienu įpsūdingiausių mitingo akcentų tapo pasiūlymas sudeginti taip vadinamą Nacionalinį susitarimą, kurį su Vyriausybe pasirašė kai kurios profesinės sąjungos. Tokia akcija pasiūlyta atsižvelgiant į tai, kad Vyriausybė nevykdo savo prisiimtų įsipareigojimų.
Galime nuraminti, kad dalyvaudama protesto akcijoje LŽS siekė atkreipti valdžios ir visos visuomenės dėmesį į ekonominio sunkmečio metu žurnalistikai iškilusias grėsmes net ir demokratinėje mūsų šalyje. Todėl LŽS viešai kreipėsi į valdžios institucijas ir žiniasklaidos priemonių savininkus su siūlymu skubiai imtis priemonių, padėsiančių išsaugoti bent minimalius žurnalistikos standartus įvairiose žiniasklaidos priemonėse.
Akivaizdu, kad šiemet ir kitąmet nustatydama savo veiklos prioritetus Vyriausybė kol kas nenumatė nė vienos efektyvios priemonės, kuri iš esmės leistų tikėtis bent kiek stabilesnės padėties žiniasklaidoje. Net visuomeniniam transliuotojui siūlomas biudžeto finansavimas 2011 metams kol kas neleidžia tikėtis, jog ir čia žurnalistai galės tinkamai atlikti savo pareigas. Grėsmę žiniasklaidos pliuralizmui kelia ir tai, kad kitąmet gali brangti spaudos pristatymas kaimo vietovėse (šios paslaugos teikėju kai kur išimtinai yra tik „Lietuvos paštas"). Kai kuriuos spaudos leidėjus vis dar neramina ir išliekantis gerokai didesnis PVM spaudai nei yra ES vidurkis.
Lietuvos ir visos Europos žurnalistų bendruomenes neramina tai, kad didelėje dalyje žiniasklaidos priemonių verslo, politiniai ar kiti siaurų grupių interesai keliami aukščiau už žurnalistikos standartus. Ši problema ypač paaštrėjo dėl ekonominio sunkmečio - ypatingai gilią krizę išgyvenančioje spaudoje, radijuje ir televizijoje. Didžiausią susirūpinimą patiems žurnalistams kelia nykstantys etikos ir profesionalumo standartai žurnalistikoje. Tai susiję ir su nuolatiniu reiškiniu tapusiu didelės dalies profesionalių žurnalistų atleidimu iš darbo pakeičiant juos pigesnį ir dažnai mažiau kokybišką turinį siūlančiais asmenimis. O tos žiniasklaidos priemonės, kurios ne tik propaguoja sąžiningą žurnalistiką bet ir socialiai atsakingai elgiasi su savo darbuotojais, šiandien patiria didžiulį spaudimą. Didelę grėsmę tokioms žiniasklaidos priemonėms kelia neskaidri konkurencinė aplinka, vis dar nesutvarkytas leidinių auditavimas, garbingos konkurencijos neskatinanti viešųjų pirkimų sistema, žymiai padidėjusi mokestinė našta.
![](/application/site/themes/default/img/sp.gif)
Komentarai (0)